![Foto](img/illustr_lg/2614.jpg?v=21)
Prevencijas pārvaldei vienā dienā bijis gan priekšnieks Zivtiņš, gan viņa pienākumu izpildītāja Mistre
PIETIEK09.08.2012.
Komentāri (0)
Valsts policijas Galvenās kārtības policijas pārvaldes Prevencijas pārvaldē, spriežot pēc tās oficiāli izsūtītiem dokumentiem, notiek dīvainas lietas – vienā un tajā pašā dienā tajā funkcionējis gan pārvaldes priekšnieks Edmunds Zivtiņš, gan arī... viņa pienākumu izpildītāja Vineta Mistre.
Kā rāda viens no Pietiek rīcībā no dažādiem avotiem nonākušajiem Prevencijas pārvaldes lēmumiem saistībā ar fotoradaru fiksētiem ātruma pārkāpumiem, šā gada 29. jūnijā pārvaldes priekšnieka postenī bijis Zivtiņš, kurš šādā statusā arī pieņēmis konkrēto lēmumu – noraidīt administratīvā akta pārsūdzību.
Taču otrs lēmums liek domāt, ka Zivtiņš 29. jūnijā tomēr ir slimojis, atradies atvaļinājumā vai kādā cita veida prombūtnē, - līdzīgu lēmumu par administratīvā akta pārsūdzības noraidīšanu ir pieņēmusi Prevencijas pārvaldes priekšnieka pienākumu izpildītāja Mistre.
Interesanti, ka 29. jūnijā amata pienākumus it kā nepildījušā, it kā tomēr pildījušā Prevencijas pārvaldes priekšnieka Zivtiņa un viņa pienākumu izpildītājas Mistres viedoklis atsevišķās detaļās saistībā ar „radaru sodiem” būtiski atšķīries.
Tā, piemēram, Zivtiņš viņa parakstītajā lēmumā īpaši norādījis, ka tas – kaut arī ātruma pārkāpšana fiksēta Garkalnes novadā – pārsūdzams tikai un vienīgi administratīvās tiesas Rēzeknes tiesu namā, savukārt Mistre par savu lēmumu norādījusi, ka tas pārsūdzams Rīgā.
Valsts policijas preses pārstāve pēc ilgākas noskaidrošanas Pietiek pavēstīja, ka Zivtiņa un Mistres atrašanās vienā un tajā pašā amatā vienā un tajā pašā dienā esot tikai birokrātiska ilūzija.
Patiesībā Zivtiņš vienu no aktiem esot parakstījis pirms došanās atvaļinājumā, savukārt Mistre parakstījusies kā priekšnieka pienākumu izpildītāja Zivtiņa atvaļinājuma laikā. Abi akti esot sagatavoti dažādos datumos un parakstīti dažādos datumos, tikai sekretariātā reģistrēti 29. jūnijā.
Tomēr Iekšlietu ministrija nesniedza nekādus sīkākus paskaidrojumus, kāpēc tiek izmantota šāda īpatna reģistrēšanas kārtība un kā tas atsaucas uz amatpersonu atalgojumu, tikai norādīja, ka „Prevencijas pārvaldei ir jāapstrādā ļoti liels skaits apstrīdēto administratīvo aktu un likumā noteiktajā termiņā jāsniedz atbildes”.
Ņemot to vērā, Pietiek jau ir pieprasījis Valsts policijai sniegt oficiālu skaidrojumu par šo īpatno precedentu.