![Foto](img/illustr_lg/10376.jpg?v=21)
Šķēles kungs, atsvabiniet savu darbinieku Krongornu no pienākuma melot: uzņēmēja Kokina pēdējais vārds digitalizācijas prāvā
PIETIEK10.06.2018.
Komentāri (0)
Vai tiešām oligarham Andrim Šķēlem, pateicoties prokuratūras „iecietībai”, tā arī izdosies izvairīties no apsūdzētā statusa digitālās televīzijas krimināllietā? Šodien publicējam to daļu no šajā lietā apsūdzētā uzņēmēja Ulda Kokina pēdējā vārda, kurā detalizēti tiek aprakstīta Šķēles, domājams, patiesā loma tajā, ko prokuratūra uzskata par grupā veiktu noziegumu.
„Liecinieks A. Šķēle? Visa kriminālprocesa garumā viņš konsekventi sniedza apzināti nepatiesas liecības. Un jūs, cienījamās advokātes, tās tikpat apzināti un konsekventi izmantojāt šajā kriminālprocesā.
A. Šķēles - H. Krongorna aizstāvība (ar to es šeit domāju A. Šķēli, H. Krongorna aizstāves un pašu H. Krongornu) manas liecības dēvē par melīgām, nepatiesām, tādām, kuras nav ticamas. Kā nu kuru reizi.
Līdzīgi kā manas liecības tiek raksturotas arī J. Lozes un J. Liepnieka liecības - nepatiesas, tādas, kas nav ticamas. Par nepilnīgām, pretrunīgām, pat krasi pretrunīgām, apšaubāmām, vai arī tādām, kas nav ticamas, tiek sauktas F.J. Vassallo & Associates darbinieku un M. Neigla liecības, bet M. Ellula liecības ir pat nodēvētas par nepatiesām. Turpretī H. Krongorna aizstāvība tiekot balstīta uz vaļsirdīgām, atklātām, precīzām un patiesām paša H. Krongorna, A. Šķēles un viņu aizstāvju pieaicināto liecinieku liecībām.
Attiecībā uz sev nevēlamiem pierādījumiem H. Krongorna - A. Šķēles aizstāvība ir balstīta uz šādiem principiem:
- H. Krongorns nevienam neesot lūdzis sūtīt viņam kaut kādus e-pastus.
- Tie viņam sūtītie e-pasti, kuros viņš ir norādīts direktorijā cc, viņam esot bijuši vienīgi informatīva rakstura.
- Nav zvanīts, ka viņam sūtītos e-pastus viņš vispār ir saņēmis, jo KNAB viņa datorā neko nav atradis.
- Ja kādu e-pastu arī ir saņēmis, tad nav zvanīts, ka viņš to ir atvēris.
- Citu cilvēku sagatavotie dokumenti ir kļūdaini vai nu autora vecuma, vai kādu citu iemeslu dēļ.
- Ja sanāksmē tika skatīti jautājumi, par kuriem H. Krongorns tagad tiek apsūdzēts, viņš esot cēlies kājās un devies prom.
- Pārspīlētas nozīmes piešķiršana detaļām, piemēram, saskatot dramatisku atšķirību starp iepriekš liecināto "sapratu" un vēlāk liecināto "zināju un sapratu", tādejādi cenšoties notušēt pašu liecības būtību.
- Manipulēšana ar jēdzieniem advokātu biroja dotais darba uzdevums sniegt pakalpojumus un šī darba uzdevuma ietvaros A. Šķēles un H. Krongorna man dotie norādījumi.
- J. Lozes un U. Kokina sniegtais pamatojums par jaunu liecību sniegšanu apelācijas instancē tiek konsekventi ignorēts, bet jautājums par agrāko un tagadējo liecību pretrunīgumu tiek konstanti un neatlaidīgi ekspluatēts.
- Centieni iegalvot tiesai, ka attiecībā uz H. Krongornu A. Šķēle ir darbojies vienīgi kā SIA UVK īpašnieks un viņam nav bijušas tiesības dot H. Krongornam norādījumus.
- Centieni nodalīt A. Šķēli, SIA UVK, Yew Tree Trust, Ratcliff Limited un citus A. Šķēlem pastarpināti piederošus uzņēmumus, pasniedzot tos kā pilnīgi autonomus, vienu no otra neatkarīgus, absolūti pastāvīgi darbojošos subjektus.
- Centieni pasniegt tieši un tikai Kempmayer Media Limited (KML), nevis A. Šķēli kā advokātu biroja un pastarpināti arī SIA Kļaviņš, Slaidiņš & Loze faktisko klientu. Nē, cienījamās aizstāves, KML sastāv no cilvēkiem, un lielākais cilvēks šajā organizācijā ar saviem 25% bija tieši A. Šķēle. Viņš nebija nekāds mazākuma akcionārs. Viņš bija lielākais KML akcionārs, bet vēl pēc 12.5% iegūšanas viņš bija pārliecinoši lielākais KML akcionārs (skatīt KML dalībnieku struktūru 20. sēj. 83. lpp.). Un tieši vairākuma akcionārs bija tā persona, kura organizēja KML nodokļu plānošanu. Tieši KML lielākais akcionārs un nevis A. Koflena, M.A. Flanagans vai kāds man nezināms mazākuma akcionārs bija tas, kurš vai nu pa tiešo vai pastarpināti deva man norādījumus izprasīt no M.A. Flanagana viņa priekšlikumus un strādāt ar KML nodokļu plānošanas jautājumiem. KML arī ir tas pats A. Šķēle. A. Šķēle ar saviem kompanjoniem, nevienam no kuriem nepiederēja vairāk par 20% KML kapitāla (20. sēj. 83. lpp.).
- Izvairīšanās no tiešu un precīzu atbilžu sniegšanas uz sev nevēlamiem jautājumiem, izmanīgi aizejot no tēmas, gari un plaši apcerot tuvākus un tālākus blakus apstākļus, tā, ka prokurors apmulst un aizmirst, ko īsti gribēja noskaidrot. Vai arī atbildot ar frāzēm "tāds fakts man nestāv prātā", "domāju, ka tā tas nevarētu būt bijis", "līguma tapšanā es piedalīties nevarēju", "es nevaru iedomāties, ka es to būtu darījis", un tamlīdzīgi. Viens piemērs no 2017. gada 9. jūnija tiesas sēdes:
Prokurors: Vai apstiprināt, ka devāt U. Kokinam darba uzdevumu attiecībā uz nodokļu izpēti?
H. Krongorns: Es neapstiprinu, ka es varu dot tādus uzdevumus cilvēkam, ar kuru man nav nekāda juridiska sakara.
Prokurors: Tātad tā nebija, kā liecināja U. Kokins?
H. Krongorns: Es teicu, - es nevaru apstiprināt šo faktu, ka es varu dot darba uzdevumu cilvēkam, ar kuru man nav nekāda juridiska sakara.
Tiesa: Jūs konkrētāk varat atbildēt, vai devāt vai nedevāt? Jūs izsakāties varbūtības formā. Jūs sakāt, ka Jūs nevarētu...
H. Krongorns: Es saku, ka es neapstiprinu.
Tiesa: Skaidrs.
- Sev netīkamas liecības tiek pasludinātas par tādām, kas nav ticamas, izmatojot liecību sniedzēju diskreditēšanas paņēmienu, tajā skaitā piesaucot:
- liecinātāju mantiskas intereses,
- politisku pasūtījumu,
- liecinātāju tieksmi pēc publicitātes un popularitātes,
- liecinātāju vēlmi par katru cenu dabūt aiz restēm A. Šķēli, bet, ja tas neizdodas, tad vismaz H. Krongornu,
- liecinātāju vēlmi saņemt soda mīkstināšanu,
- liecību savstarpēju saskaņošanu.
Par pēdējo pateikšu, ka manis aicinātās trīs liecinieces, kuras zvērinātā advokāte G. Kaminska tiesas zālē uzrunāja par "trīs burvīgām dāmām", pirms liecību sniegšanas nav saskaņojušas liecību saturu, kā to secina H. Krongorna aizstāves. I. Vīksna pirms liecību sniegšanas vispār nebija tikusies ar G. Gaismiņu-Zvejnieci un I. Bērziņu.
Bet, kā ir ar jūsu aicinātajiem lieciniekiem, cienījamās advokātes? Varu, protams, maldīties, taču radās stabils iespaids, ka jūsu aicinātie liecinieki pirms liecību sniegšanas ir komunicējuši ne tikai savā starpā vien.
Esmu pārliecināts, ka patiesības atklāšana, cik nu katram tā ir zināma, nevis pasliktina kāda apsūdzētā stāvokli, bet tieši pretēji. Esmu pārliecināts, ka H. Krongorns tiks attaisnots. Agri vai vēlu, bet tiks attaisnots. Un nevis tāpēc, ka tieši viņš nav izdarījis viņam inkriminēto noziegumu, bet tāpēc, ka nav bijis paša inkriminētā nozieguma. Nevar notiesāt cilvēku par citu personu izdarītu citu noziegumu. Taču nevienam nepatīk, ka viņu muļķo, it īpaši jau nu tiesai. Tāpat kā nevienam nepatīk, kad viņu apvaino melos. Tajā skaitā arī man.
H. Krongorna, A. Šķēles un viņu aizstāvju izveidotais stāsts, kas tiek pasniegts tiesai taisnīga sprieduma taisīšanai ir šāds. (Stāsts veidojas:
- no A. Šķēles pirmstiesas procesā, pirmajā instancē un apelācijas instancē sniegtajām liecībām un konfrontācijas ar U. Kokinu
- no H. Krongorna pirmajā instancē un apelācijas instancē sniegtajām liecībām un konfrontācijas ar U. Kokinu
- no H. Krongorna aizstāvju apelācijas instances debašu runas un replikas.)
Tātad. A. Šķēle nodibināja, jeb, kā viņš saka - pieteica, trastu, un par trasta labuma guvējiem norādīja savas ģimenes locekļus. Mums saprotamākā valodā trasts nozīmē to, ka īpašnieks nodod savu mantu pārvaldnieka pārvaldībā. Pārvaldniekam (angl. trustee) nodotā manta nekļūst par pārvaldnieka īpašumu, - trasta darbības laikā viņš vienīgi pārvalda īpašnieka mantu. Mantas īpašnieks jebkurā brīdī var izbeigt trastu jeb vienkārši sakot - padzīt pārvaldnieku, piemēram, pēc kāda projekta sekmīgas realizēšanas, un atgūt ekskluzīvu un neierobežotu varu pār savu mantu.
Lietā nav Yew Tree Trust izveidošanas dokumentu, lai mēs varētu norādīt uz nepārprotamiem pierādījumiem, ka Ratcliff Limited nav nekāds pārvaldnieku īpašums, bet gan A. Šķēles mantas, ko viņš nodeva Guernsey International Trustees Limited pārvaldījumā, atvasinājums. Taču mēs varam ieskatīties Hāgas konvencijā Par trastu atzīšanu un tiem piemērojamo likumu, lai gūtu priekšstatu par trastu izveides un darbības principiem.
No viņam pārvaldīšanā nodotajiem līdzekļiem M. Neigls iegādājās uzņēmumu, caur kuru sākotnēji tika iegūti 25% no KML kapitāla daļām. Tas bija Ratcliff Limited, par kuru A. Šķēle liecināja šādi: "Es varbūt kļūdīšos un to nevajag uztvert, kā manu velmi kļūdīties, es pieņemu, ka „Ratcliff" tā ir Anglijas kompānija, kas ir reģistrēta Anglijas uzņēmumu reģistrā, bet varbūt kļūdos." "Es nedomāju, ka ar mani tikuši veikti skaņojumi sakarā ar „Kempmayer Media Limited" akcionāru būtisku palielināšanu 2001. gada februārī, tostarp iekļaujot tur arī „Ratcliff Limited", "man pašam ar „Ratcliff" nebija nekāda saistība, es un „Ratcliff" bijām pilnīgi sveši" "ja es tas būtu bijis (Ratcliff īpašnieks), es būtu pieteicies, jo es esmu pilnīgi pārliecināts, ka tur nav nekādas krāpniecības, vismaz no tā kas man ir zināms no H.Krongorna teiktā".. Vēlāk tika iegūti vēl 12.5% caur Headstock Limited, par kuru A. Šķēle liecināja līdzīgi. Kas bija pārējo sākotnējo 75% īpašnieki, A. Šķēlem neesot zināms. Varbūt čečenu mafija, jeb vēl trakāk - teiksim, Jānis Ādamsons, kurš A. Šķēli reiz bija nosaucis sliktā vārdā, - tas nevienu nav uztraucis. Mantas īpašnieks - A. Šķēle gribējis iegūt vēl, lai būtu vairākums, bet nesanāca, jo nav bijis zināms, ar ko runāt - ar čečeniem, vai vēl kādu. Iespējams, ka 62.5% īpašnieks esot bijis Tonijs Flanagans, kuru A. Šķēle gan nepazīstot un nezinot, kā viņš izskatās. Tāpēc, ka nezina, kā viņš izskatās, nav arī ar viņu runājis par Tonijam it kā piederošo daļu atpirkšanu. Savukārt Tonijs Flanagans vēl vismaz 2003. gada 28. jūlijā nav zinājis, ka Ratcliff Limited pastarpinātais īpašnieks ir A. Šķēle. Lai noskaidrotu, ar ko viņam nu jau gandrīz divus gadus ir bijusi darīšana, A. Šķēle 2003. gada augustā (atcerēsimies, ka 1. septembrī tika uzsākts šis kriminālprocess) nolīgst advokātu biroju Simons&Simons, lai tas noskaidro, kas ir KML īpašnieki. Interesanti būtu ieskatīties neko neatklājušo advokātu ziņojumā - kādus īpašus, ekstraordinārus paņēmienus savā "pētījumā" ir izmantojuši Simons&Simons. Un vai advokātiem ir izdevies saprast, ka 37.5% pastarpinātais īpašnieks ir pats pētījuma pasūtītājs? Vai gadījumā šo advokātu nolīgšanas vienīgais nolūks tomēr nav bijis viņu tukšā ziņojuma izmantošana savai varbūtējai aizstāvībai nākotnē?
Katru pirmdienas rītu A. Šķēle un H. Krongorns gāja uz advokātu biroju Kļaviņš, Slaidiņš & Loze (Loze & Partneri), lai apspriestu vienīgi A. Šķēles trasta lietas, jo ne par ko citu, viņš advokātu birojam neesot maksājis. Aizdot 200 tūkst. dolāru TIS, lai tas varētu samaksāt Thales par saražotajiem raidītājiem, A. Šķēli esot lūdzis H. Krongorns. Lūgto aizdevumu izsniedza Hollyoak Holdings Ltd, kurā viņš - A. Šķēle - gan neesot bijis lēmējs. Tāpat, kā visos citos A. Šķēlem tieši vai pastarpināti piederošajos uzņēmumos, ar varbūt vienīgo izņēmumu - SIA UVK, kuru viņš esot vadījis caur pilnsapulci. Pirms aizdot naudu TIS A. Šķēle esot palūdzis tolaik Valsts policijas izolatorā esošo H. Krongornu paskatīties, vai trastā tam ir pietiekoši līdzekļi. H. Krongorns esot paskatījies un apstiprinājis: ir! Savukārt pats H. Krongorns liecina, ka trasts esot bijis A. Šķēles privātā lieta, un viņa darba pienākumos nav bijis nodarboties ar trasta jautājumiem, pat neskatoties uz to, ka viņš (H. Krongorns) 2001. gada vidū kopā ar A. Šķēli un J. Lozi "aizlidoja uz Gērnsiju, lai nodibinātu otru trastu" (citāts no H. Krongorna aizstāvju replikas).
KNABā A. Šķēle liecināja, ka par DTV projektu pirmo reizi uzzinājis 2003. gada sākumā - pavasarī no preses un saviem darbiniekiem. četrus gadus vēlāk jau sniedzot liecības prokuratūrā A. Šķēle izsaka pieļāvumu, ka tomēr ar KML lietām varētu būt nodarbojies jau 2002. gadā. Tajā pašā pratināšanas reizē, iepazīstoties ar viņam uzrādīto M. Neigla memorandu par 2002. gada 16. novembra sanāksmi, atzīst, ka tajā sanāksmē ir apspriedis KML projekta tālāko virzību. Taču viņa statuss KML esot bijis nekāds. Kuram pieder 12.5% KML caur Headstock Limited, viņš nezinot. Kurš ir bijis tas, kas lūdza M. Neiglu sazināties ar M. Flanaganu par KML nodokļu plānošanas lietām, viņš nezinot. Kurš ir bijis tas, kas lūdza M. Neiglu sazināties ar M. Flanaganu, lai nokārtotu 12,5% KML akciju nodošanu Ratcliff Limited, viņš nezinot.
Līdz brīdim, kad būs iegūts vairākums, A. Šķēle KML un DTV projektu esot vērojis no distances, neko tur vispār neesot darījis. Vairākumu A. Šķēle nekad tā arī neieguva, kas laikam nozīmē to, ka KML un DTV projektu viņš vienmēr ir vērojis no distances. Taču atbildot uz KNAB izziņas izdarītāja jautājumu: "Liepnieks intervijā NRA 19.11.2003. norāda, ka Šķēles iesaistīšanās bija "pakalpojums" KML. Ko Jūs par to varat liecināt?", A. Šķēlem pasprūk šāda frāze: "Pakalpojums" tas nevarētu būt, jo neesmu saņēmis atlīdzību no KML." Proti, kaut ko KML labā tomēr ir darījis, taču par to nav saņēmis atlīdzību.
Ja Ratcliff Limited iegūtu vairākumu, tad A. Šķēle šo vairākumu oficiāli nopirktu, vai nu iegādājoties KML kapitāla daļas no Ratcliff Limited vai nopirktu pašu Ratcliff Limited. Tā teikt, samaksātu un papildinātu sava paša trasta kasi.
Pretēji A. Šķēles liecinātajam par H. Krongorna informētību par A. Šķēles vēlmi iegādāties vairākumu KML H. Krongorns neko tādu neesot zinājis, par to uzzinājis, kad sākās tiesvedība.
Tas, ka J. Loze, pārstāvot mazākumakcionāru "Ratcliff Limited" spēj, "ja tā var teikt, tikt klāt, redzēt un vadīt KML saimniecisko darbību", A. Šķēlem esot šķitis viņa interesēm atbilstoši un viņam izdevīgi. Kāpēc tas biji izdevīgi tieši A. Šķēlem, kuram nav nekāda sakara ar šiem 25%, viņš tā arī nepaskaidroja. J. Lozem nekādus lūgumus vai uzdevumus šīs lietas sakarā, izņemot sekot tam, lai viņš iegūst vairākumu, A. Šķēle izteicis neesot. Vēl 2017. gada 7. jūnija tiesas sēdē A. Šķēle liecināja, ka viņam ar 37.5% KML kapitālā nav nekāda sakara. Taču tajā pašā tiesas sēdē A. Šķēle apliecina, ka J. Liepnieks ir zinājis par viņa saistību ar Ratcliff Limited. Taču par Ratcliff Limited vai M. Neigla nākamajiem soļiem, lai iegūtu KML vairākumu, J. Liepnieks nav zinājis, jo A. Šķēle viņam par to neesot stāstījis. Tātad ar 37.5% nav nekāda sakara, bet par Ratcliff Limited vai M. Neigla nākamajiem soļiem viņš zina.
Trasta pārvaldnieki pieņemot lēmumus pilnīgi patstāvīgi, jo viņiem ir jādarbojas kā pašam īpašniekam. Nevienu uzdevumu trasta pārvaldniekiem A. Šķēle neesot devis. Tajā pašā laikā no rakstiskiem dokumentāriem pierādījumiem mēs redzam, kaut vai tādu sīkumu, kā A. Šķēles pārvaldniekam M.Neiglam doto uzdevumu nokārtot ar M. Flanaganu papildu 12.5% KML kapitāla daļu nodošanu Ratcliff Limited īpašumā.
Savukārt H. Krongorns projektā esot darbojies kā ZAB Loze & Parteri konsultants, nevis A. Šķēles pārstāvis.
H. Krongorna darbs Vēju parka projektā neko diži nav atšķīries no viņa darba DTV projektā. Turklāt arī tur strādāja ZAB Kļaviņš, Slaidiņš & Loze. Aizmirsa vienīgi pateikt, ka atšķirībā no DTV projekta, par darbu Vēju parkā SIA UVK rēķinu par H. Krongorna pienesumu advokātu birojam neizrakstīja.
H. Krongornam adresētais e-pasts ar pielikumā pievienoto DTV izveidošanas līguma projektu esot faktiski bijis adresēts A. Šķēlem. Neviens, ne otrs šo e-pastu un pielikumā atsūtīto līguma projektu neesot lasījis. H. Krongorns - tāpēc, ka e-pasts neesot bijis adresēts viņam, A. Šķēle - tāpēc, ka nav bijis vaļas. Pastarpināti A. Šķēlem pieder 37.5% no šī tūlīt tūlīt slēdzamā līguma, viņš tiecas iegūt vēl, bet laika izlasīt 53.5 miljonu vērto līguma projektu, neesot bijis vaļas.
H. Krongorns nav pārstāvējis nedz A. Šķēli, nedz SIA UVK, jo nav bijusi pilnvara. A. Šķēle dēvē H. Krongornu par savu darbinieku, savu kolēģi, H. Krongorns A. Šķēli - par savu darba devēju. Bet pārstāvējis viņu neesot, jo nav jau bijusi pilnvara. Darbojies kā H. Krongorns un viss. A. Šķēle H. Krongornu nekad nekur nav sūtījis, jo viņš neesot tā persona, kura dod rīkojumus, viņš SIA "UVK" vadījis caur pilnsapulci. Rīkojumus dodot SIA "UVK" valdes loceklis, tas ir E. Šķenderis. Šādu lietu kārtību apstiprina arī pats H. Krongorns, sakot, ka UVK viņš darba uzdevumus saņēmis "principā" no direktora Šķendera. E. Šķenderis savukārt saka, ka H.Krongornam nekādus uzdevumus saistībā ar DIL darbību nav devis un par H. Krongornu statusu tur neko nezina. Citviet H. Krongorns izrunājas un liecina, ka savas darba gaitas esot saskaņojis vai nu ar A. Šķēli vai E. Šķenderi. Liecībās A. Šķēle sevi pozicionē kā H. Krongorna kolēģi un SIA UVK darbinieku: "es, tāpat kā Harijs Krongorns, esmu UVK darbinieks kopš 2003. gada 16. janvāra" (2016. gada 14. decembra tiesas sēde). Piebildīsim, ka DTV izveidošana nav vienīgais plaši zināmais projekts, kurā A. Šķēle SIA "UVK" vārdā esot tikai konsultējis un neko vairāk. Patiesībā laika periodā no 2001. gada janvāra līdz 2003. gada 31. decembrim A. Šķēle nav bijis SIA "UVK" darbinieks, ko apliecina VSAA izziņa (47. sēj. 10. lpp.) un publiski pieejamās A. Šķēles amatpersonas deklarācijas. Sanāk, ka SIA "UVK" vienīgais dalībnieks dienu dienā septiņos no rīta cītīgi nācis uz sev piederoša uzņēmuma biroju un visa gada garumā tur to vien tik darījis, kā gatavojis vienīgā dalībnieka lēmumu SIA "UVK" gada pārskata apstiprināšanai un sev vien zināmas pilnsapulces protokolu. Tai jābūt nomācošai atmosfērai birojā. Iedomāsimies, AS Grindeks, vai jebkuru citu publisku akciju sabiedrību. Nāk akcionāri katru dienu uz fabriku, neko nedara, sēž aiz stikla sienas un vēro, kā vairojas uzņēmuma peļņa un viņu akciju vērtība. Domājams, ka nav viegli strādāt tādos apstākļos.
Tad, kad advokātu birojam Kļaviņš, Slaidiņš & Loze esot radusies nepieciešamība pēc padoma, A. Šķēle kopā ar H. Krongornu iepazinušies ar 14.11.2002. līgumu un snieguši ieteikumus advokātu birojam. Detaļās šī līguma saturu A. Šķēle gan neesot zinājis. Tas tomēr nav traucējis viņam plaši liecināt par 14.11.2002. līgumā iestrādātajiem KML diskriminējošiem punktiem un citām līguma klauzulām. A. Šķēle zināja, ka tiek gatavots 16.11.2002. līgums, bet nekādus norādījumus J. Lozem neesot devis.
A. Šķēle neesot devis informāciju J. Lozem par iekārtu piegāžu cenām tā iemesla dēļ, ka viņš esot mazāks vizionārs nekā A. Ēķis, un viņš pilnīgi noteikti neesot cilvēks, kurš iedziļinoties tādos jautājumos kā, piemēram, par kādu cenu pirkt iekārtas.
H. Krongorns savukārt nav zinājis, kas ir KML īpašnieki vai patiesie labuma guvēji. Nav pat zinājis, kas stāv aiz Ratcliff Limited. Ar Ratcliff Limited pārvaldītāju M. Neiglu ir ticies bieži, jo viņš pārvaldīja arī citus A. Šķēlem pastarpināti piederošus uzņēmumus, taču savilkt kopā vienā ķēdītē - Šķēle-Neigls-Ratcliff-Kempmayer nav mācējis.
A. Šķēle nezinot Toniju Flanaganu, taču viņš esot palicis neapmierināts ar Flanagana spējām piedāvāt piemērotu un nodokļu ziņā efektīvu KML preču piegāžu struktūru, tajā iesaistot Delavēru un Honkongu. No kurienes A. Šķēlem 2002. gada novembrī bija zināms par Tonija Flanagana piedāvātajām preču piegāžu struktūrām, nav skaidrs. Savus priekšlikumus Tonijs Flanagans taču sūtīja man - nodokļu konsultantam, kura pakalpojumus A. Šķēle tajā laikā neesot izmantojis. Jā, viņš augstu vērtējis manas profesionālās spējas, viņš pārzināja manu dienas režīmu (vismaz rīta cēlienā), taču nodokļu konsultācijas no manis nav ne prasījis, ne izmantojis. Vēl Tonijs Flanagans savas piedāvātās nodokļu struktūras izklāstīja tajā šķietamajā 2002. gada 29. jūlija sanāksmē Kļaviņš, Slaidiņš & Loze birojā. Taču arī tur A. Šķēle neesot bijis klāt. Savukārt H. Krongorns par KML un DTV projektu vispār esot uzzinājis tikai 2003. gada februārī.
Vēl 2017. gada 7. jūnija tiesas sēdē (tas ir savā pēdējā nopratināšanā) A. Šķēle liecināja, ka 2001. - 2002. gadā ZAB Kļaviņš, Slaidiņš & Loze bija iespējams lielākais advokātu birojs, pie kura varēja saņemt jebkuru komerctiesību sakarā juridisku palīdzību un papildus servisu, ja tas izrietēja no konkrētās juridiskās palīdzības būtības. Advokātu birojs piesaistīja atsevišķus lietpratējus - tulki, notāri, finanšu konsultanti un... (pēc nelielas minstināšanās) arī nodokļu konsultanti. Savukārt 2012. gada 2. septembra tiesas sēdē A. Šķēle liecināja pārliecinoši: " Man jāsaka, ka advokātu birojs, kur strādāja J.Loze, tajā laikā bija birojs, kurš sniedza pilnu spektru pakalpojumus, kas bija spējīgs nodrošināt jebkurus juridiskus pakalpojumus, nodokļu konsultācijas, nodokļus speciālistus." 2016. gada 14. decembra sēdē A. Šķēle izteicās vēl precīzāk: „Birojs, kurā strādāja Jānis Loze, bija viens no tiem retajiem birojiem, kas spēja nodrošināt pilna spektra juridisko un ar to saistīto palīdzību.”
Ko tas nozīmē? Birojā varēja saņemt arī notāra palīdzību, jo biroja telpās 1. stāvā atradās notārs. Par nodokļiem - ja klientam radās jautājumi par nodokļiem, varēja vērsties pie nodokļu konsultanta Ulda Kokina." vai arī "Esmu lūdzis Michael Nagle pārbaudīt, vai neveidojas kādas nodokļu sekas Ratcliff un Latvijas attiecību sakarā, to pašu esmu lūdzis Jānim Lozem - pārliecināties caur viņa nodokļu juristiem, vai situācijā, ja Ratcliff piederētu 50% vai vairāk daļu uzņēmumā Kempmayer UK, un es atpirkšu šo Ratcliff veikto ieguldījumu uz sevi, uz Latvijas kompāniju, vai tur neveidosies kādi piecenojumi." Un vēl viens citāts: "Tobrīd (2003. gada februārī) pilnīgi noteikti gan Harija Krongorna, gan Ulda Kokina sarunās ar mani tika pajautāts, ko es domāju par t.s. ofšora zonām, mana nostāja bija negatīva. Bija jāskatās, kā vislabākā veidā šos līgumus izpildīt, izmantojot ES telpu, un ES akceptētu nodokļu sistēmu. Tādi norādījumi no manas puses būtu varējuši būt arī advokātam Jānim Lozem - skatīties, lai situācija, kad iestāsies tā diena, kad man ir vairākums, lai man nebūtu jāatskaitās par sazin kādiem ofšoriem vai nesaprotamām beznodokļu teritorijām, kā Delavēra vai Vaijominga.".
Tomēr pēdējā versija ir tāda, ka ne A. Šķēle, ne H. Krongorns U. Kokina pakalpojumus tajā laikā nav prasījuši un par U. Kokina viņiem sniegtajām nodokļu konsultācijām neko nav zinājuši. Toties viņu aizstāves zina, ka SIA Kļaviņš, Slaidiņš & Loze izrakstītie rēķini advokātu birojam Kļaviņš, Slaidiņš & Loze par sniegtajiem pakalpojumiem ir samazinājuši advokātu biroja ar nodokli apliekamos ienākumus (!). Un, ka šādu shēmu noteikti neesot ieteicis H. Krongorns (?). Jā, neieteica. Jo tik daudz jau nu viņš saprot, ka SIA izrakstītie rēķini ne vien samazina advokātu biroja apliekamo ienākumu, bet vienlaicīgi arī par to pašu summu palielina SIA apliekamo ienākumu. Savukārt iepriekš citētās atziņas autores, vismaz Advokātu padomes priekšsēdētāja vietniece jau nu noteikti, saprot, ka nodokļu konsultantam, kurš nav zvērināts advokāts, nav iespēju kļūt par partneri advokātu birojā un pretendēt uz ienākumu sadali. Vienīgais veids, kā viņš to var izdarīt, ir kopā ar advokātu partneriem izveidot SIA, vai arī akciju sabiedrību. Tieši tāpēc arī tika nodibināta SIA Kļaviņš, Slaidiņš & Loze.
Pievērsīsimies manai 2001. gada septembra un 2002. gada aprīļa-jūnija sarakstei ar Wilton&Partners nodokļu konsultantiem I. Balmeru un Toniju Flanaganu, kurā es lūdzu konsultāciju par iespējām samazināt KML ar nodokli apliekamo ienākumu. Šo konsultāciju neesot pasūtījis nedz A. Šķēle, nedz H. Krongorns. A. Šķēle neesot bijis pasūtītājs tāpēc, ka manas nodokļu konsultācijas sācis izmantot tikai 2004. gadā, bet H. Krongorns nevarējis būt pasūtītājs tā iemesla dēļ, ka par KML eksistenci uzzinājis tikai 2003. gada februārī. Ja ne šie divi kungi, tad kādi kandidāti vēl būtu izskatāmi? Kuriem vēl varētu interesēt KML Lielbritānijā maksājamiem nodokļi un to samazināšanas iespējas?
Tā laika KML direktorei, Tonija Flanagana dzīvesbiedrei A. Koflenai? Lūk, piezvanīja man un palūdza: sazinies, Uldi, ar manu vīru un noskaidro, kā manis vadītajam uzņēmumam vislabāk maksāt Lielbritānijas nodokļus. Pēc tam atzvani un izstāsti, ko viņš būs uzrakstījis! Neticami!
M. Neigls? Bijušais starptautiskās auditorfirmas Ernst&Young Londonas biroja nodokļu partneris, kurš mūža lielāko daļu ir dzīvojis un strādājis Lielbritānijā, un kurš pats pārzin Lielbritānijas nodokļu sistēmu kā savu kabatu? Neticami!
Pats konsultāciju sniedzējs Tonijs Flanagans, kurš saskaņa ar apsūdzību esot bijis KML lietu faktiskais pārvaldītājs? Neticami!
J. Loze? Ko viņš varētu ar šo konsultāciju iesākt? Pazvanīt un atstāstīt Flanagana rakstīto M. Neiglam? A. Koflenai? Vai vēl labāk - pašam konsultāciju sniedzējam Tonijam Flanaganam? Vai varbūt pats pieņemt lēmumu par to, ko un kā darīt Kempmayeram? Neticami!
To pašu par sevi saka A. Šķēle un H. Krongorns: neticami, ka viņi būtu interesējušies par KML iespējām samazināt nodokļu slogu. Neticami!
Neskatoties uz savu nezināšanu par Toniju Flanaganu, viņa sniegtajām konsultācijām un manu lomu sarakstē ar viņu, gan A. Šķēle, gan H. Krongorns savās liecībās kritizē Toniju Flanaganu par viņa piedāvājumiem KML nodokļu sloga samazināšanā. Vēl vairāk, A. Šķēle 2002. gada 16. novembrī uzdod M. Neiglam sazināties ar Toniju Flanaganu un runāt par viņa (Flanagana) piedāvātās struktūras nodokļu sekām (41. sēj. 133. lpp.).
2002. gada 29. jūlijā par KML pastāvēšanu un šīs kompānijas nākotnes plāniem H. Krongorns neko neesot zinājis. Toties perfekti atceras, ka tajā dienā esot bijis Grobiņā un Liepājā, kur piedalījies pamatu nodošanas aktu parakstīšanā, vēju turbīnu atmuitošanā, to transportēšanas saskaņošanā ar Liepājas pilsētas un Valsts policijas atbildīgajiem dienestiem. Šādu versiju apstiprina pieci (!) H. Krongorna aizstāvju pieteiktie liecinieki. Šie liecinieki savas liecības tiesā sniedza 2016. gada septembrī, tas ir 14 gadus pēc tās neaizmirstamās dienas, kad nodeva ekspluatācijā pamatus, atmuitoja un transportēja turbīnas.
Par Cliona Limited un vēlāk dibināmā DIL patieso labumu H. Krongorns esot kļuvis spontāni sanāksmes laikā pie M. Neigla 2003. gada 6. maijā. Jo neesot bijuši citi varianti. U. Kokins, lūk, tur Gērnsijā neesot gribējis pildīt šo lomu. Paņēma un uzmeta. Principā uz Gērnsiju H. Krongorns esot braucis vienīgi kā konsultants, taču sanāksmē atklājies, ka J. Liepnieks un A. Zabeckis nevarot būt Maltā reģistrējamā starpniekuzņēmuma īpašnieki, jo viņi esot ar KML saistītas personas. Patiesībā J. Liepnieka un A. Zabecka statuss saistīto personu izpratnē attiecībā pret KML 2003. gada 6. maijā ne ar ko neatšķīrās no H. Krongorna statusa.
DIL izveidošana un reģistrācija neesot notikusi pēc A. Šķēles vai H. Krongorna norādījumiem. H. Krongorns esot ticis vienīgi informēts par DIL reģistrāciju, tādā veidā, ka saņēmis dažādus e-pastus, kur viņš norādīts direktorijā cc.
H. Krongorns neesot zinājis, ka viņam ir tiesības dot norādījumus DIL, un šādus norādījumus viņš arī nekad neesot devis. Viņš neesot lūdzis F.J. Vassallo & Associates darbiniekus sūtīt viņam e-pasta vēstules, - to viņi esot darījuši pēc savas pašu iniciatīvas. Tie e-pasti, kuros H. Krongorns norādīts direktorijā cc, pierādot, ka viņš esot ticis tikai un vienīgi informēts par notiekošo.
H. Krongorns esot bijis tikai DIL mātes uzņēmuma Cliona Limited patiesais labuma guvējs, bet ne DIL patiesais labuma guvējs.
Nesaprotamā veidā personisko garantiju saistībā ar DIL darījumiem jeb, kā tas lietas materiālos apzīmēts - specifisko atlīdzību - F.J. Vassallo & Associates prasīja tieši no H. Krongorna, nevis no M. Neigla, T. Beneta, E. Maugeres vai jebkuras citas personas. H. Krongorns miljonus neesot nopelnījis, taču domā, ka, sniedzot F.J. Vassallo & Associates personīgo garantiju jeb specifisko atlīdzību, vajadzības gadījumā būtu bijis spējīgs to arī izpildīt, tas ir no saviem personiskajiem līdzekļiem apmierināt DIL direktoru mantiskās pretenzijas.
A. Šķēle par DIL pirmo reizi uzzinājis SIA "UVK" kratīšanas laikā 2003. gada 10. novembrī. Citviet viņš liecina, ka par H. Krongorna statusu DIL uzzinājis īsi pirms kratīšanas no preses, H. Krongorna advokātiem un J. Liepnieka. Esot par šo runājis ar J. Lozi, bet tas neko neesot paskaidrojis. Fragments no 2016. gada 14. decembra tiesas sēdes:
"Prokurors: Vēlreiz. Vai jūs devāt norādījumus Jānim Lozem attiecībā uz iekārtu piegāžu starpnieku izvēli?
A. Šķēle: Uz teritoriju un valsti - tādas sarunas varētu būt bijušas.
Prokurors: Kādā statusā jūs šajās sarunās piedalījāties?
A. Šķēle: Starp advokātu biroju un UVK bija noslēgts līgums, es, tāpat kā Harijs Krongorns, esmu UVK darbinieks kopš 2003. gada 16. janvāra. Es katru dienu eju uz darbu, un mums ar Hariju Krongornu kabineti atrodas blakus. ... būtu nenormāli, neticami, ja ļoti nozīmīga, publiski zināma projekta sakarā Harijs Krongorns man un nevienam kolēģim par to neko neieminētos. Vēl jo vairāk, zinot (un Harijs Krongorns to zināja), ka Michael Nagle manās interesēs mēģinās iegūt man šajā projektā kapitāla vairākumu."
Komunikācijā starp TIS direktoriem un H. Krongornu par piegāžu līgumiem starp TIS un DIL H. Krongorns esot darbojies kā "konsultants no malas".
KNAB veiktajā kratīšanā H. Krongorna dzīvesvietā un SIA UVK telpās un datoros netika atrasts pilnīgi nekas, kas attiektos uz DTV izveidošanu un ar to saistīto tematiku. Tās e-vēstules, kuras ir sūtījis vai saņēmis H. Krongorns, un kas atrodas dažādos krimināllietas sējumos, prokurori ir ieguvuši no citiem avotiem.
Pēc tam, kad J. Lozem tika noteikts aizdomās turamās personas statuss, A. Šķēle esot ieteicis viņam brīvi liecināt par visu, ko viņš zina par A. Šķēli DTV sakarā.
H. Krongorna aizstāves debašu runā citēja A. Šķēli: "Trasta beneficiāri ir noskaidrots, nodibināts. Vairākkārt esmu liecinājis - tā bija mana bijusī sieva un manas divas meitas. Es šīs atbildes, Godātā tiesa, esmu sniedzis vairākkārtīgi, vairākās vietās, vairākās lietās." Un aizstāves izdarīja secinājumu: "Liecinieks A.Šķēle ir atklājis, nav slēpis trasta Yew Tree Trust un Ratcliff Ltd saistību." Meklējot šīs krimināllietas materiālos apliecinājumu tam, ka A. Šķēle arī iepriekš, tas ir pirms 2017. gada 7. jūnija, būtu atklājis sava trasta beneficiārus (šādu apliecinājumu es neatradu), uzgāju apliecinājumus gluži pretējam - tam, ka A. Šķēle ir cītīgi slēpis savu un/vai viņa ģimenes saistību ar Ratcliff Limited. Un šeit neiet runa par to, ka šos apstākļus viņš ir slēpis no KNAB, prokuratūras un tiesas. Šos apstākļus viņš ir slēpis pat no Tonija Flanagana - uzņēmuma direktora, kurā viņam, t.i. A. Šķēlem pastarpināti pieder 25, bet vēlāk arī 37.5%. Lūk šie pierādījumi:
2002. gada 17. decembrī Wilton&Partners darbiniece Helen McCormack nosūtīja M. Neiglam atkārtotu lūgumu nosaukt Ratcliff Limited labuma guvēju. Uz šīs atkārtotā lūguma vēstules ir ar roku izdarīts uzraksts (visticamāk Tonija Flanagana uzraksts): "Atstāsim tagad to. Viņi nepiekritīs sniegt mums šo informāciju." (20. sēj. 35. lpp.). Vismaz līdz pat 2003. gada 28. jūlijam T. Flanagans tā arī neuzzināja, kas ir viņa vadītā uzņēmuma lielākais akcionārs, kurš stāv aiz Ratcliff Limited (20. sēj. 82.-83.)? Viņa zīmētajā KML akcionāru struktūrā Ratcliff Limited patiesais īpašnieks ir nosaukts par NOT KNOWN. KML direktors nav zinājis divu sava uzņēmuma akcionāru vārdus: to, kas stāv aiz B. Slavska un to, kas stāv aiz Ratcliff Limited.
Pēc sprieduma pasludināšanas tiesnesis J. Stukāns sniedza interviju TV3 ziņu raidījumam.
Agnese Vārpiņa: "Šīs lietas sakarā daudz tiek minēts Andra Šķēles vārds, un daudziem, iespējams, var rasties jautājums, vai tiek notiesāti īstie organizatori?"
Tiesnesis Juris Stukāns: "Manā izpratnē - jā. ... Andris Šķēle gāja uz tiesu, vairākas reizes liecināja, atklāti visu izstāstīja. Viņš arī atklāti pastāstīja, kāds viņam bija mērķis un ko viņš ir vēlējies šajā projektā sasniegt."
Sniedzot šādu atbildi, tāpat kā taisot spriedumu, tiesnesis J. Stukāns acīmredzot bija atbrīvojies no visām saprātīgām šaubām ...
Lai KML varētu samaksāt DLRTC šķīrējtiesas pielemto summu, A. Šķēle aizdeva A. Ēķim 10 miljonus. Tam neesot nekāda sakara ar 37.5% īpašumtiesībām KML. Jo esot kaut kas, kas ir dārgāks par naudu. Un tie esot cilvēki.
Šķēles kungs, ja Jums cilvēki ir dārgi, nu vismaz viens no šeit nīkstošajiem, tad pasakiet savām aizstāvēm, lai lūdz tiesai atjaunot izmeklēšanu! Nāciet vēlreiz un sāciet beidzot liecināt patiesi! Izstāstiet, ka visas, pilnīgi visas Jūsu darbiniekam H. Krongornam inkriminētās darbības viņš veica pēc Jūsu un neviena cita norādījumiem! Atsvabiniet viņu no pienākuma melot! Bet cildenākais, ko Jūs varētu izdarīt, ir nākt un izstāstīt to, kā Jūs un Jūsu kompanjoni panāca 14.11.2002. līguma noslēgšanu, lai vienreiz izbeigtu šo murgu par krāpšanu un dienesta stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu. Nāciet un atsvabiniet visus, pilnīgi visus no šī pazemojošā procesa!